Caxi Neljättä Kymmendä Satua / Suomalaisiin runoihin käätty 1775
Date: 2019-11-18T00:00:00+00:00
Keywords: Animals -- Poetry; Fables; Finnish

The Project Gutenberg eBook of Caxi Neljättä Kymmendä Satua

This ebook is for the use of anyone anywhere in the United States and most other parts of the world at no cost and with almost no restrictions whatsoever. You may copy it, give it away or re-use it under the terms of the Project Gutenberg License included with this ebook or online at www.gutenberg.org. If you are not located in the United States, you will have to check the laws of the country where you are located before using this eBook.

Title: Caxi Neljättä Kymmendä Satua

Author: Henrik Achrenius

Release date: November 18, 2019 [eBook #60722]
Most recently updated: October 17, 2024

Language: Finnish

Credits: Jari Koivisto

*** START OF THE PROJECT GUTENBERG EBOOK CAXI NELJÄTTÄ KYMMENDÄ SATUA ***

CAXI NELJÄTTTÄ KYMMENDÄ SATUA

Suomalaisiin Runohin Käätty Wuonna 1775.

Koonnut ja suomentanut

HENRIK ACHRENIUS

WASASA, 1777.
Pränd. Georg Wilhelm Londicerildä.

SISÄLLYS:

Lukialle. 1. Ylppiä Naacka ja Rijkinkukot. 2. Susi ja Lammas. 3. Coira, joca culjetti liha murua suusansa joen poicki. 4. Warpuinen ja Jänes. 5. Peura. 6. Korppi ja Kettu. 7. Nälkäiset Coirat. 8. Sammacko ja Härkä. 9. Haucka ja Kyhkyiset. 10. Ämmä, joka löysi tyhjän wijna astian ajellemasta. 11. Wuori synnyttäwä. 12. Susi ja Koira. 13. Meri Miehet. 14. Murahainen ja Kärwänen. 15. Matkamjehet ja Ryöwäri. 16. Kuningasta pyytäwäiset Sammakot. 17. Lehmä, Wuohi, Lammas ja Jalopeura. 18 Sammackoin puhet auringosta. 19. Susi ja Kurki. 20. Caxi Hiuxitoinda eli Paljas Päätä. 21. Parran saaneista Wuohista. 22. Kärmet ja Rauta. 23. Kettu ja Pucki. 24. Yxi Sutarista tullut Läkäri. 25. Hijri ja Sammacko. 26. Kärmet ja Talonpoika. 27. Caxi Wihamiestä. 28. Murahiset ja Heinä Sircka. 29. Wanha Jalopeura ja Kettu. 30. Yxi Wanha Mies. 31. Yxi Kissa. 32. Mies ja Waimo.

Lukialle

Täsä käsihis käsität,
Sadun muan saawuttelet:
Lue lujasti huwixes
Nijtä laula laadullensa;
Mutta muistele hywästi
Sitäkin sijnä siwusa,
Että cartat caunihisti
Aina aikana elämäs,
Wirhet saduisa sanotut
Taicka päälle tarkoitetut:
Aina myöskin ahkeroitze
Awuista aiwan hywistä;
Olla omana Jumalan
Ystäwänä ylimmäisen.
Sitte cuolet cunnialla
Ikäs ilolla lopetat,
Johon armon andakohon
Sulle suokohon Jumala!

Ensimmäinen Satu.

Ylppiä Naacka ja Rijkinkukot.

Kerran Naacka kelwotoinen
Lindu pahin parwesansa,
Ylöspaisunut pahasti
Yli säädyn ylppiäxi,
Näki sulgat suloisimmat
Höyhemet warsin walitut,
Jotka pulskat pudonnehet
Olit maahan mainittawat,
Lindu parwen parahimman,
Rikin-kukoin cupeelda:
Näitä corjia cokoisi
Isombia itzellensä,
Nijllä pulskaxi puetti
Coko raatonsa coristi.
Cohta erkani copea
Naacka parwesta pakeni,
Kucko parwen parahimman
Cansan caunihin sekahan,
Jonga keskellä käweli
Sasteli aiwan häwyttä;
Mutta linnut ljuckahimmat
Rijkin-Kukot cuuluisimmat,
Cohta waattehet waristit
Naakan paäldä nackaisiwat,
Cukin ottiwat omansa
Haikiasti haawottiwat,
Että parulla pakeni
Heistä erkani hewillä.
Tämän saunan saatuansa
Cowan ratki rangaistuxen,
Tahto paeta takaisin
Surulla tygö sukunsa;
Mutta suku surullisen
Cansa hyljäsi catalan,
Työnsi poijes tyköänsä
Sanoden näillä sanoilla;
Jos sinä tyhmä tytynyt
Olisit pukuhun omahan,
Etkä meitä ensinkänä
Ylöncatzonut catala,
Totta onnexes olisit
Warsin ilman waiwasutta
Cansa ilon caickinaisen
Ehdon perästä elänyt.

2.

Susi ja Lammas.

Susi suunsa cuiwudesa
Janosa juuri jalosa,
Wirran wierehen samoisi
Juoxi joen partahalle,
Cuhun Lammas curckuansa
Tuli cansa castamahan.
Susi yxin ylimmäxi
Lammas astu alemmaxi.
Sudella oli omana
Wielä tallella tapansa:
Murha mielesä macaisi
Oli tahto tappamahan:
Etzi syytä syngiätä
Aiwosansa ajatteli,
Päälle Lambahan lakian
Willan-candajan catalan.
Ensin sanowi äkisti
Kysywi kyllä wihasa:
Mixi turmelet minulda
Weden selkiän sewotat?
Lammas pelwolla peräti
Wastaisi wapisewainen:
Cuinga minä cultaiseni
Taidan tatroa wetesi?
Sieldä wesi wetäywi
Juoxewi tännä teräwä.
Cuuldua tämän totuden
wacaisimman wastauxen,
Susi suuttuwi enämmin
Sanowi wielä wihasa:
Cuuta on cuusi culunna
Sitte siirtynyt ohitze,
Cuin sinä paha sikiä
Pahan elkinen etana
Mua kiwasti kiroisit
Sadattelit sakeasti.
Lammas wastaisi wacainen
Ehkä pelwolla peräti:
Embä minä Emäsäni
Ollut silloin siennynnä.
Susi suuwesa wihasa
Sano juuri julmudesa:
Sen on tehnyt selkiästi
Sinun ilkiä isäsi,
Jonga tähden joutumalla
Costan cohtakin sinulle.
Sijnä samasa siwalsi
Willa miehen wickelästi,
Surmasi suunsa sisällä
Täytti, wahtan waillinaisen.

Satu semmonen sanottu
Nijtä taiten tarkottawi,
Jotka ehtiwät etua
Syytä juuri syngiätä.
Että caatansa catalan
Satimihin saadaxensa,
Ihmisen ilman wiatta
Lähimmäisen Leppejmmän.

3.

Coira, joca culjetti liha murua suusansa joen poicki.

Kerran Coira cohdattua
Liba murun murkinaxi,
Lähti uimahan uhea
Saalis suusa sutkimahan,
Weden wetelän ylitze
Poicki joen joutumalla:
Näki uidesa uhean
Warjonsa weden sisällä,
Luuli coiran cohdannensa,
Wiewän saalista samati,
Jota cahto cadehtien
Kyllä hädällä häristen
Tahto taamuta äkisti
Saada saalista sitäkin;
Mutta waiwanen waristi
Suustansa palan suloisen,
Ettei ollut ensinkänä
Syömistä syystä hywästä.

Nijn on ahneus alati
Peri juurin petollinen:
Jok' ei suowu ensinkänä
Tydy onnehen omahan,
Cadehtien cadottawi
Sengin wähäisen wälistä.

4.

Warpuinen ja Jänes.

Warpuinen warsin wacainen
Lindu pieni pijskuttawa
Kerran soimasi somasti
Jänes parkaista pahasti,
Joka huusi huikiasti
Waikiasti walitteli,
Cotkan courisa cowisa
Cujehisa cuolettajan:
Kysy kyllä pistäwillä
Näillä sanoilla saneli:
Mixes Jänes jätättänyt
Suurta surmasi paennut?
Sull on kewyet käpälöt
Liukas lijkundo alati.
Mutta warpuisen waratta
Puhuesa pulskiasti,
Tuli Haucka hawikosta
Kijätellen kijruhusti,
Joka puhuwan pusersi
Temmasi pilkan tekiän.
Jänes cohta jättämäsä
Heittämäsä hengiänsä,
Tästä lohkais lohdutuxen
Wijmme sanaxi sanowi:
Suu saatta suden ritahan
Kieli kärpän lautasehen:
Joka wasta waratoinna
Mua hätjysti häwäisit,
Astuit ansahan samahan
Waarahan warsin isohon,
Josa kiwasti kitiset
Itket ilman hyödytystä.

Satu andawi sanottu
Opetuxen oikasewi:
Ällös lyökö lyödyn mieldä
Cäytä täytetyn sydändä,
Jo se lyöty lyömätäckin
Täytetty täyttämätäckin
Coska waara cohtajawi
Lähimmäistäs lähestywi,
Silloin taitawi sinua
Cansa cohdata cowasti.

5.

Peura.

Peura kerran käydesänsä
Wesi lähteen lähesä,
(Cusa janonsa kipiän
Sammutti ylön sakean)
Pysäy juuri pyhästi
Camalasti catsomaha
Cuinga cuumotti cuwansa
Weden sileän sisäldä.
Cahtellesa caicki tyyni
Ihmetteli itziänsä:
Sano sarwensa hywäxi
Caunihixi caiketickin,
Mutta muutoin sääriänsä
Cowin hoikixi horisi.
Sitte äänen äkättyä
Mehtä miesten melkejmmän,
Hyppäs pelwosta hywästi
Juoxi aiwan aukiota,
Että jätti jälkehensä
Culkuhun cunnon perästä,
Ajajat aiwan äkisti
Coirat cansa caicki tyyni.
Aukon hywin hypättyä
Meni mehtähän isohon,
Cusa tarttu culkemasta
Sattu kijni sarwistansa,
Cusa coirat cohtasiwat
Saawuttiwat sarwillisen,
Rupesiwat ruhtomahan
Poijes hengiä häneldä.
Silloin Peura päällisexi
Sano curja cuoltesansa:
Oho! mua onnetoinda
Warsin waiwasta eläindä!
Wasta ymmärrän wacahan
Ilman haluta hawaitzen,
Että jalkani etusat
Jotka paapotin pahaxi,
Minun autit aikanansa
Ensi pelwosta pelastit;
Mutta sarwet sangen hywät
Mulda kijtetyt kiwasti,
Minun saatit satimehen
Surman surkian käsihin.

6.

Rorppi ja Kettu.

Korppi konttasi sisälle
Aukastusta ackunasta;
Sieldä se juuston siwalsi
Ulos culjetti uhean,
Jota sitten joutumalla
Ruma syömähän rupeisi,
Ladwasa puun lawian
Coko corkian petäjän.
Tämän juuston Teurastajan
Mustan warkahan mukoman,
Näki kettu käwelewä
Astuwa puun alati,
Jolle puhkeis puhumahan
Näillä sanoilla saneli:
O! sine Korppi corea
Lindu caunis caiketickin!
Sun on sulkasi suloiset
Höyhemes warsin walitut:
Olet caunis caswoildasi
Eikä ruma ruumihilda;
Jos sinä saattasit sanella
Suullas pulskasti puhua,
Tuskin löytysi lähees
Caldaistasi caunihinda.
Cohta Korppi puhumahan
Alotti aiwan äkisti,
Samalla suusta suloisen
Juuston waristi walitun,
Jonga Kettu joutumalla
Sitte suuhunsa siwalsi,
Sijtä hauckasi halulla
Ruhto caicki ruaxensa.
Korppi hämmästy corea
Huokais hulludens ylitze.

7.

Nälkäiset Coirat.

Näjt Coirat nälkäiset
Juoxewat joen siwua,
Ett' oli wedetty wetehen
Wuota uusi upotettu:
Tätä temmata ruaxi
Halasiwat hartaasti,
Jonga tähden joutumalla
Yxin mielin yrittiwät,
Wettä saamahan wähäxi
Lackimalla laittamahan;
Mutta eipä ensinnäkänä
Wesi wetelä wähennyt,
Eikä wielä ennätetty
Saada saalista käsihin,
Ennen cuin cupu repeisi
Wahta halkesi waratoin.

Nijn on aiwan awutoinen
Neuwo tyhmäjn tyheä.
Tyhmä aina ajatella
Saattawi kyllä sanoa:
Kädesä Kärppä pinosa
Pyri toista pyytämähän;
Mutta murhella näkewi
Hawaitzewi haikiasti,
Ett' on neuwo onnetoinen
Aiwan tyheä ajatus.

8.

Sammacko ja Härkä.

Kerran Sammacko käkesi
Nälä-kotti näkemähän,
Cuinga Härkä heinickota
Käweli nurmi ketoa,
Jota cahto cadehtien
Mieli wäärällä wäkehen.
Että cadehti catala
Mielesä pani pahaxi,
Ett' oli caunis caswannolda
Härkä coolda corea,
Jonga tähden joutumalla
Ilman cauwan cahtomatta,
Rungonsa ruman peräti
Pöllö pöyhisti isoxi;
Kysy sitte sikiöildä
Lausu poika laumallensa:
Olengo minä mitengä
Suurembi härjän sukua?
Pojat kielsiwät poristen
Toden tunnustit totisen.
Cohta Sammacko copea
Ijnnosansa ilkiäsä,
Raatonsa ratki wähäisen
Cohotti paljo cowemmin,
Lausu cansa lapsillensa
Nijncuin ennengin äkeä:
Totta lienen lijaxikin
Coolda härjän cokoinen
Pojat wastaisit wacaiset
Taasen todella todistit:
Sua Härkä suuremmaxi
Wielä näyttäwi wikewä.
Sammacko wihan wäesä
Wielä ylppiä yritti,
Näköänsä näyttämähän
Harjan caldaista catala,
Mutta halkesi mukoma
Sijnä caatu caswatesa,
Cuoli cummitellesansa.

Nijn on yxi ylppeillä
Auki cadotus alati.

9.

Haucka ja Kyhkyiset.

Kyhkyiset kyllä monasti
Aiwan sijpensä awulla,
Haukan hakewan edestä
Pahan kynsistä pakenit;
Mutta Haucka hakewainen
Ehtiwä elatustansa,
Oli wiekas wijmmeseldä
Suckela suunsa sisäldä:
Neuwon kexi kelwollisen
Cawalimman caiketickin,
Coska kysy kyhkysildä
Nijlle pulskasti puheli:
Mixi aikanne alati
Ikä päiwänne iloiset,
Murhen cansa muutteletta
Pelwon suurimman peräti?
Mixi raukat rakastatte
Elämätä edutoinda?
Jos te taiten tahtositta
Ottasitta omaxenna,
Minun ruman Ruhtinaxi
Cuningaxi cuulusaxi,
Totta teidän temmajaisin
Warjelisin wakaisesti,
Waarasta ilmi isosta
Wäkiwallasta wäleen.
Tämän pulskian puheen
Waicka warsin petollisen,
Kyhkyset uskoit uhean
Anqaraxi ajattelit:
Otit ikehen ilolla
Alle Haukan hallituxen.
Mutta Haucka hallituxen
Saatua wallan wacaisen,
Kyhkyisiä kynsillänsä
Curjia cowin curitti,
Nijtä nurmelle nucutti
Pani paki paistixensa.
Sitte kyhkynen siwiä
Yxi lausu lakiasti:
Mixi mielellä hywällä
Waaran wastahan otimme?
Syystä kyllä syngiästä
Nämät kärsimmä käräjät.
Ällös uskoko usejn
Caickia catzo hywäxi,
Ihmisiä ilman alla
Majlmasa matawia.
Moni on suusta suloinen
Liukas kjelen lijkunnolda,
Mutta petoxen peräti
Wilpin alati wlhaisen,
Syöstäwi sydämmestänsä
Sijrtäwi cohden sinua.

10.

Ämmä, joka löysi tyhjän wijna astian ajellemasta.

Kerran Ämmä ähkywäinen
Caatuwainen cakarahan
Löysi tynnyrin tyheän
Astian ajelemasta,
Josta lahja laskettuna
Wijna jo oli otettu,
Mutta jätetty jälelle
Sacka pohjahan samea,
Jonga sitten sisustata
Haisteli halun perästä,
Cansa puhkeis puhumhan
Näillä sanowi sanoilla:
Oho sjunattu sisusta
Haju suuresti suloinen!
Totta on wilja wikewä
Mahtanut olla makea,
Coska jäännöxet jämeät
Hajun andawat haluisen.

Satu näyttäwi sanottu
Eli muutoin muistuttawi,
Että kello kelwollinen
Äänestä warsin äkeä,
Cauwas cuuluwi cujille
Caunihisti cajajawi.
Hywät awut alitusti
Hywän saattawat sanoman:
Nijstä aina ahkeroitze.
Nijtä harjota halulla.

11.

Wuori synnyttäwä.

Wuoxi kerran kelwoxehen
Lapsen pijnahan lamau,
Josa äänsi äkeästi
Waikeasti walitteli:
Olikin suuri odotus
Majlmasa mainittawa,
Sitä nähdä sikiätä
Kyllä outoa kylisä;
Mutta lapsen laadullisen
Sijwo sikiän siahan,
Työnsi Hijren hiliaxensa.
Ennen nähtynä eläwän.

Nonella owat mokomat
Aiwan suuret aiwotuxet,
Jotka päätywät peräti
Raukeawat rapackohon.

12.

Susi ja Koira.

Koira lijaxi lihawa
Kijldäwä coko korea,
Susi suuri, nälkähinen,
Laiha, Lamasa olewa,
Tiellä yhten tuliwat
Waelsiwat wastatusten.
Ensin toistansa todella
Teräwästi terwehtit:
Sitte Susi surkeasti
Cohta koiralda kysywi:
Mistä täkän temmanumma
Olet karwan kaunihimman?
Mistä ruasta ruwennut
Sinä ljenet lihomahan?
Minä joka mjelestäni
Olen Sua Suckelambi,
Laskeun kowin lamahan
Nännyn nälkähän peräti.
Koira wastasi korea
Sano suullansa Sudelle:
Saatat sinäkin samati
Ehtiä sinun etuas,
Parahiten palwellesa
Herroja henqes perästä.
Susi tasen surkiasti
Kysywi kyllä halulla:
Cuinga olla cuuliainen
Paljon palwella pitäwi.
Koira cohta wastauxen
Tämän andawi anotun:
Että wartia wakainen
Olisit owen ohessa;
Että päiwällä peräti
Yöllä cansa caiketickin,
Caihtet kartanon hywästi
Estät waaran warkahista.
Tätä Susi suloisesti
Curja cuunteli ilolla,
Sekä sitttn siwiästi
Koiralle cohta sanowi:
Mixen minä mielelläni
Tätä caickia tekisi?
Totta palwelus parembi
Ombi keino kewiämbi,
Että asua alati
Katon alla kaunihisti,
Ruan syödä runsahimman
Ilman waiwata ilolla,
Cuin olla kulun nojasa
Alla Taiwahan alati,
Kärsiä kelpo wilua
Parahia packasia,
Lumi tuiskuja lujia
Sakeoita satehia,
Suulla tyvi tyheällä
Cansa wahtan wailinaisen.

Koira cuhtu culkemahan
Suden cansansa Catalan.

Coska käymähän käkesit
Alottelit astumahan,
Susi wielä wickelästi
Konna Koiralle sanowi:
Cuule Toweri totinen
Ylimmäinen ystäwäni!
Sinun kaulas karwatoina
Paljahana paistajawi:
Cuka carwat katkassunna?
Mistä tullut tuommosexi?
Koira esteli ensinnä
Ajo walhexi asian;
Mutta että edeskäsin
Suureni Suden kysymys,
Toden tunnusti totisen
Näillä sanowi sanoilla:
Että häijysti härisen
Olen willitty wihainen,
Nijn on kahlet kaulahani
Annettu aika tawasta,
Päiwä caudet kaunihisti
Makeasti maataxeni;
Mutta yöllä ylpiästi
Olen wartia wakainen:
Ehdon pääldä elatusta
Sitte siihen kannetahan,
Ruan caiken kaunihimman
Jämeöitä jäännöxiä,
Luita lujia peräti
Cansa leiwän kappaleita,
Mulle Herrat heittelewät
Parahiten Palkolliset.
Tule cansani Catala
Ota waari onnestasi!

Susi wihdoin wijmmeisexi
Sijhen wastasi wakainen:
Koe Koira kätihisi
Culje ilman kumppania:
Olkohon onni Sinulla
Hywät päiwät päätynehet:
Mulla wapaus walittu
Pyrkimättä pysyköhön.
Waick' on wahtani monasti
Suuret suoleni tyheät,
Nijn en kanna kahlehia
Kangioita kaulassani,
Enqä ole onnellissa
Sidottu Sinun tawallas.

13.

Meri Miehet.

Kerran mendyä Merelle
Lainehille laiwan cansa,
Meri mjehet melkiähän
Tulit ilmahan isohon:
Aallot alusta ajelit
Uhkasit upottamahan:
Miebet warasa wapisit
Kowin pelkäsit peräti,
Tulewansa tuonelahan,
Weden wetelän läpihte.
Mutta wäen wäkewästi
Sitä suuresti sureissa,
Tuuli tympeä tyweni
Ilma angara asettu,
Josta ilo joutumalla
Wäen sekahan wetäy.
Silloin hahden hallitzia
Pulska Miehille puheli:
Ei pidä pitkin surea
Eikä iloita isosti;
Sillä maja mailmassa
Tämä waiwanen waellus,
Ombi heicko hälywäinen
Mutos ilon ja murehen.
Coska onni oikasewi
Kätensä kelpo hywästi.
Silloin pitäwi surua
Olla walmis ottamahan;
Mutta tuldua murehen
Wastoin käymisen käsihin,
Olla toiwosa totisen
Kelwoxesti kärsiwäisen.

14.

Murahinen jn Kärwänen.

Kerran muan Murahinen
Sekä kärwänen kewiä,
Rikeneltä riisteliwät
Cahden kesken kamppaelit,
Cumpi heistä cuulusampi
Oli onnesta parempi.

Ensin kärwänen käkesi
Tällä lailla lausumahan:
Etpä taida ensinkänä
Wetäyä werraxeni.
Minä kirckohon kiwasti.
Culjen tunnolla hywällä,
Josa astun alttarille
Lentelen paikat parahat:
Menen hopusa howihin,
Linnahan ilmi isohon,
Cusa minä kuningahan
Laskeun pää laelle:
Waimo wäelle wäleen
Näpperöille Neitosille,
Annan suuta suckelasti
Makeasti maiskuttelen:
Empä minä ensinkänä
Tehe työtä työlähästi,
Mutta ruan runsahimman
Ehdon pääldä elatuxen,
Mulle onni oikasewi
Andawi hywin alati.
Warsingo sinä wagasti
Taidat raka Talonpoika
Näitä ehtiä etuja
Olla nijstä osallinen?

Murahinen mutamilla
Saatti wastata sanoilla:
Sekä kirkossa kiwasti
Että lijon Linnasakin,
Sua warsin wainotahan
Wihatahan wieckahasti.
Kyllä sanot sakeasti
Kerskajat kelpo hywästi,
Että culjet kuningasten,
Laskeut pää laelle,
Suuta cansa suckelasti
Antelet acka wäelle;
Mutta coska koreasti
Kesä cauden kempimällä
Minä ehdin elatusta
Walmistan talwen waroja,
Sinun sijwota peräti
Näen syöwäs syngiästi
Talckunat nurkan takana
Nijden päällä pärisewän.
Ettei työtä ensinkänä
Sulla ole otollista,
Nijn olet typi tyheä
Cansa caikesta kalusta:
Eipä maaten markat tule
Istuin iku hopeat.
Sijtä pulskasti puhelet
Kelwoxesti kerskaelet.
Jota joutasit häwyllä
Waiketa warsin wäleen.
Kyllä kerkiät kesällä
Puhumahan pulskiasti;
Mutta talwen tarjottua
Wilun ollessa wikewän
Suljet Susi surkiasti
Tukit turpposi äkisti,
Coska joudut kohmelohon
Tyhmä tyrmistyt wiluhun.
Silloin minä mielelläni
Ilman waarata isota,
Matelen maan sisähän
Hywän pesäni perille,
Ruan ärehen äkeän
Kesällä hywin kerätyn.

Ihmisen joka ilolla
Ahkeroitzewi alati,
Awuista aiwan jaloista
Tahi tawoista hywistä,
Caicki cahtowat hywäxi
Arwosa aina pitäwät;
Mutta jotka itsiänsä
Keywät kerskaten hywäxi,
Että sadansa etua
Cuultaxensa cunniata,
Kjelellänsä kijrehtiwät
Astuwat alle häpiän.

15.

Matkamjehet ja Ryöwäri.

Miestä caxi caunihisti
Tietä wakaista waelsit;
Yxi Pelkuri peräti
Toinen rohkia, rotewa.
Näitä wastahan waelsi
Cohden Ryöwäri cokewi,
Joka tahto tawarata
Puna rahoa pudisti,
Uhkais murhalla uhea
Tapon hastolla hakea.

Pelkuri hyppäs hywästi
Paki mehtähan pakeni;
Mutta rohkia rupesi
Mjehen lailla mjeckahansa,
Jonga pisti pikaisesti
Rynttäs Ryöwärin sisähän,
Että kaatu caiketickin
Culki Cuoleman majohin.
Cohta Pelkuri cokewi,
Tasen paosta takaisin:
Mjeli mjeckahan wetäy
Raudan temmasi teräwän,
Jolla pisti pikaisesti
Jjnolla warsin isolla,
Miestä ennen äkeästi
Surkeasti surmattua,
Sanowi cansa samalla
lailla lasketteli:
Minä costan cohdallensa
Yrityxen ylppejmmän,
Annan aiwotun pahimman
Palkan pahan tekiälle.

Rohkia sitte siwiä
Puhu pulska Pelkurille:
Mahdoit äsken, äkeästi
Samat sanoa sanasi,
Että ijntoni ison
Olis karkia kajonnut,
Cuunnellessa kumppalini
Sanat rohkiat sanowan,
Waicka muutoin wapisewa
Paha mehtähän pakenit.
Nyt jo pistä pikaisesti
Tunge tuppeben asehes,
Kjeles cansa kijrehesti
Sulkeo suusi sisähän:
Kyllä näyttänyt kykysi
Olet mjelest minulle;
Kyllä Mesi mjehullinen
Karhun caldainen peräti,
Olet onnen ohjatesa
Hywin käydesä kätehen;
Mutta waarasa wapiset
Jätät Jänexen tawalla.

16.

Kuningasta pyytäwäiset Sammakot.

Suku suuri Sammakoiden
Kelpo parwi kämpiwäisten,
Elit edusa hywäsä
Uheasti uiskentelit,
Aukosa wesi arosa
Laweasa lammikosa,
Josa cummasti kurisit
Huusit hullusti peräti,
Kuningasta cuulusata
Hajt kelpo haldiata,
Joka joukon juonellisen
Semmosen ylönsekawan
Pitäs pickusen kurisa
Laittas laju pelwon alle.
Tämä ääni etäälle
Cuulu Curcku Taiwahasen:
Josta pu pudotettihin
Lammickohon laskettihin,
Hakioille haldiaxi
Kuningaxi cuulusaxi.

Cohta cuin tämä Kuningas
Pölcky pötkähti wetehen,
Wahwa saawutti wapistus:
Alammaiset aiwan huonot,
Päänsä pelwolla peräti
Weden sisälle wetiwät,
Josa kurjat cuunteliwat,
Kyllä hetken kyyristelit.
Wihdoin yxi wijsahasti
Hiljaxensa hiwutteli
Päänsä poijes peitonalda
Silmänsä weden sisaldä,
Cahto caikella halulla
Kuningasta kurkisteli,
Jonqa coska cokonansa
Näki sekä semmoisexi,
Cohta toisetkin cokoisi
Huusi caicki cahtomahan.
Cuin oli pelko peräti
Heistä poijes pojkennunna,
Parwi parahin cokou
Pölkyn äärehen äkisti,
Sitä haukuit haikiasti
Ylön häijysti häwäisit:
Wielä myöskin wickelästi
Wasta waikustit paremmin,
Että Taiwas taitawamman
Andaisi awullisemman,
Herran heille haldiaxi
Kuningaxi culjetaisi.

Cohta heille heitettihin
Armotoinen annettihin,
Coska ruman Ruhtinaxi
Wesi-kärmehen käsitit,
Joka hackais hampailla
Curjia kowin kuritti,
Että annoit alttihixi
Heitit henqensä peräti.

Cuka taisi Kuningahan
Pahan käsistä paeta?

Suru suurexi casoisi
Wapistus warsin isoxi.
Cuitenni kurjat lähetit
Saatit sanan Taiwahalle,
Että ehtisi awuxi
Heitä auttasi hädäsä;
Mutta saiwat murhellisen
Warsin tämän wastauxen:
Että hywän hylkäsiwät
Curja joucko Kuningahan
Kärsiköhöt kelwoxesti
Paitzi hetken helpotusta,
Pahan paljoa curia
Ansaittua armotoinda.

Opi tästä onnehesi
Sinä tyhmä tytymähan.
Tahto Taiwahan parahin
Sulle olkohon suloinen;
Älä sodi sokeasti
Sitä wastahan wakaista;
Mutoin murhella hawaitzet
Wari otat wahingolla,
Että peräti petetty
Olet aiwan onnetoinen.

17.

Lehmä, Wuohi, Lammas ja Jalopeura.

Kerran Lehmä kelwollinen,
Wuohi ja Lammas lakea,
Jalopeuran peljättäwän
Cansa cauhian eläwän
Menit mehtähän isohon
Warsin cauwas warwickohon,
Pydyxiä pitämähän
Salihia sauttamahan:
Siellä cohta cohtasiwat
Peuran kelwoxen käsitit,
Jota, coska joutumalla
Saalista sanqen isoa,
Jalopeura jakamahan
Ruma kumppali rupesi,
Toisille coko todella
Sanowi näillä sanoilla:
Otan osan ensimmäisen
Suuren suhtehen nimeni:
Toisen osan totisesti
Pidän cansa caunihisti,
Ett' on woima woittamatoin
Cunto cuuluisa minulla:
Wielä cohta colmannengin
Otan osan itelleni,
Sijhen suoleni sulawat
Wahta waativi minua:
Neljäs osa nähtäwästi
Sekin seuravi minua,
Muutoin mustelmat usiat
Hawat cowat haisewaiset,
Teitä cohta cohtajawat
Täsä paickasa pahasti.

Yxin otti osaxensa
Coko Saalihin cokoisi.

Opi oiki wälttämähän
Caunihisti carttamahan
Suuren seuroja Imeisen
Corkiamman kolinoita.

18.

Sammackoin puhet auringosta.

Kerran auringon ajatus
Oli wainoa walita,
Jota peljästyit peräti
Sammakot sangen isosti,
Äänen äkeän lähetit
Yli Tähtejn teräwän.
Cohta sjellä kysyttihin
Wastausta wadittihin,
Mistä systä syngiästä
Cuinga paljosta pahasta,
Tuli waikia walitus
Pelko kauhia kasoisi?
Sijhen wastawi Wakainen
Yxi Sammacko sanowi:
Coska auringo alati
Ypi yxin ollesansa,
Caicki lammikot lawiat
Cuumudella cuiwajawi,
Että meidän männicköhön
Cuolla cuiwalle piteä,
Cuinga paljoa pahembi
Sitte on paistet olewa,
Cuin on lapsia latonut,
Sikiöitä sijttänynnä.

Se on oppi otettawa
Tästä samasta sadusta:
Wanhemmat aina wakaiset
Sijtäwät sijwo sikiät;
Mutta pahat pahendawat
Lapsi laumansa peräti,
Että ehdolla eläwät
Ilkeydesä isänsä.

19.

Susi ja Kurki.

Susi suuresa hädäsä
Oli kerran kelwoxesa,
Cuin ei poijes curkustansa
Taitanut luuta lumoa,
Joka sinne joutununna
Oli syödesä sywälle;
Lahjat lujimmat lupaisi
Tarjosi palkan parahan,
Sille joka jongun neuwon
Awun andaisi parahan;
Mutta caicki kauhiasti
Sitä pelkäsit petoa.

Wijmein Kurki wickelästi
Pisti kaulansa pisimmän,
Suden suurehen kitahan
Kaulahan Pedon kawalan,
(Jonga ensin joutumalla
Wannotti warsin hywäxi
Ettei eläisi pahasti
Surma temppuja tekisi)
Wian kaulasta karisti
Pahan hywäxi paransi.

Wielä Kurki wijmeisexi
Paisti palckansa Sudelda;
Mutta Susi suurudella
Sano sanqen rohkiasti:
Kijtä että kidastani
Pääsit Kurki kurkustani,
Etten pulskasti puraissut
Sinun Päätäs pehmittänyt:
Sijhen tydy Tytymätöin
Sijn on palkasi paraten.

Todella wanhat wakaiset
Sanan laskuja sanowat:
Paljon retkiä pahalla
Ombi Juoma jorolla;
Ken pahan tawat sano
Se Taiwan tähdet luko
Meren allot arwoapi.

20.

Caxi Hiuxitoinda eli Paljas Päätä.

Kerran tietä käwelewä
Miesi maalla matkustawa,
Jolda Hiuxer hiwunehet
Oli poijes poikennehet
Löysi kamman kaunihimman
Pulskan tielle pudonnehen.
Tämän onnensa osotti
Kiljahdellen kijrehesti,
Toiselle, joka tulowi
Toista tjetä, Towerille,
Jonga kallo kaljamana
Oli cansa karwatoinna:
Sille pulskasti puheli
Sanowi näillä sanoilla:
Olis onni oikassunna
Meille calun kaunihimman,
Mutt' on haiwale haossa
puutos tullunna tukasta;
Sitä paljon papottiwat
Paniwat cowin pahaxi,
Saalihin sijnä samassa
Poijes wiskasit wihassa.

Nijnpä toiwo totisesti
Ajatus aiwan täperä,
Monen turhaxi tulewi
Käypi warsin wastuxexi.

21.

Parran saaneista Wuohista.

Coska Wuohet woittanunna
Oliwat armon anotun,
Panna parta leuwallensa
Kaunis kaulansa etehen,
Sitä Pukit puuttumata
Cowin pahaxi paniwat,
Että edun parahimman
Heildä Cunnian tukistit.

Mutta Taata Taiwahinen
Sano pulskia Pukeille:
Saatte sallia todella
Kärsiä kelpo hywästi,
Että waimonne walitut
Puolisonne pulskejmmat,
Parran kandawat parahan
Miesten caldaisen camalan,
Coska ei he ensinkänä
Sinä ilmoissa ikänä,
Taida urosten tawoissa
Wetäyä werraxenna.

Joka pulskasta pugusta
Caswannosta caunihista,
Toimen päättawi totisen
Awut hywät arwoapi,
Se on peräti petetty
Saatu sangohin pahoin.

22.

Kärmet ja Rauta.

Kerran kärmet kämpinynnä
Oli Pajahan osannut,
Josa haki halun cansa
Ehti hengen elatusta.
Wiimein Wijlahan purasi
Rautahan ratki cowahan,
Joka äänsi äkeästi
Sanowi näillä sanoilla:
Mua hullu hukuttawas
Luulit purresas lujasti,
Mutta koskeisa kowahan
Hampahasi hawottelit:
Ällös eneä yritä
Mjeltä minuhun pitäö,
Joka kyllä joutumalla
Ilman armota alati,
Teen lastut teräxistä
Raatelen raudat parahat.

Satu semmoinen sanottu
Tämän opin oikasewi:
Aina pakene pahoja
Ihmisiä ilkeöitä.
Älä painele paremman
Cansa karttua wetäö,
Ettet waarahan wajoa
Astusi alle häpiän.

23.

Kettu ja pucki.

Kettu kerran käydesänsä
Waicko juuri juostesansa,
Warisi warsin äkisti
Kaiwon sisälle katoisi,
Jost' ei ylös yxinänsä
Jaxanut jalo hypätä.

Sinne paras parrallinen
Pucki pulskia peräti,
Juoxi juoman tarpehesa
Wettä saamahan samoisi,
Puheli pudonnehelle
Ketulda cohta kysywi:
Ongo täsä ollengana
Hywin wettä ja hyweä?

Willa-händä wijsahasti
Wastaisi warsin jalosti:
Weljeni! wettä suloista
Tääl on kyllä kysymätä.
Olen juonunna jotakin
Apu lailla lackinunna,
Wielä cuitenni kupuni
Aina anowi enämmän:
Sijrrystä pian Sinäkin
Tänne Weickoni wetäy.
Cohta itzensä ilolla
Pucki kaiwohon pudotti;
Mutta kettu kewiästi
Pukin sarwihin samoisi,
Nijden pääldä päällisexi
Ulos hyppäsi hywästi,
Jätti Curjan cuolemahan
Kaiwon sisälle Catalan.

Älä Sinun etuasi
Toisen pahalla paranna.
Jos Sinä joudut johonni
Waarahan warsin isohon,
Älä itzes ilkiästi
Sijnä käytä ketun lailla,
Mutta auta ahkerasti
Kuolewaista Cumppanias.
Armottomuden alati
Armottowat ansaitzewat.

24.

Yxi Sutarista tullut Läkäri.

Että nälkä nähtäwästi
Ahdisti aiwan cowasti,
Suuttu Sutari mukoma
Kelwotoin kengän tekiä,
Tuohon työhönsä tylyhyn
Alati awuttomahan,
Caicki nahat, naskalimet
Piki pallit parahimmat,
Kaawat, pihalle karisti
Lestat louckohon lähetti;
Teki itzensä isoxi
Walehteli wakaisexi,
Läkitysten Laittajaxi
Totisexi Tohtorixi,
Sano konna saattawansa
Tehdä kyllä teräwästi
Pulweria pulskiata
Läickywätä läkitystä,
Joka tuskat tuimimmatkin
Woittawi myrkyngin woiman.

Mutta tauti tarttuwainen
Sairaus sanqen kowasti
Lahestywi Läkäriä
Tätä awun tekiätä
Sysäjäwi syrjällensä
Cohta Pahnojn panewi.

Silloin culkewi Kuningas
Tulowi hänen tygönsä,
Pian wettä pikarilla
Tuoda käskewi tupahan,
Johon pulwerin pudisti
Pani pahan läkityxen
Tehdyn kengän tekiäldä
Suuttunelda Sutarilda,
Sijhen myrckyä sekahan
Oli cansa kaatawana,
Pani palkan parahimman
Wierehen wesi pikarin,
Käski Sairahan sanotun
Ulos juoda julkeasti.
Mutta Sairas sangen cowin
Sitä pelkäsi peräti;
Hylkäsi hywän pikarin
Ynnä palkan parahimman;
Tunnusti cansa Catala
Pelwosansa päällisen,
Ett' on tullut Tohtorixi
Läkärixi lähtenynnä,
Nijncuin tyhmä, taitamatoin
Cansan Pettäjä peräti;
Ettei ymmärrä enämmin
Läkitysten luonnon päälle,
Kuin Lammas latinan päälle
Aasi tansin taitawimman,
Kuin Hijri Hewoisen päälle
Koira cuutaman miehen.

Silloin cuhtuwi Kuningas
Kaupungin Cansan cokohon,
Sille pulskasti puheli
Sano sangen leppiästi:
Kuinga te terweydenne
Heikon hengenne peräti,
Sille kärsitte käsihin
Uskotta kyllä usejn,
Jonga ej Teille tekemät
Kengät känä kelwanneet?
Kuinga Päänne pelastawi
Taudin alda auttelewi,
Jok' ei kylläxi kyenny
Jaxanunna Jalkojanne,
Puoskaroida puutoxesa
Kelpo kengisä piteä?
Suuri on Teillä sokeus
Pjeni perähän ajatus!

Nijn on alati ajatus
Cansan Tyhmä ja typerä:
Eipä warsin wakaisutta
Sijnä ole ollengana.

25.

Hijri ja Sammacko.

Kerran Hijri herkullisen
Anto ison aterian;
Sano silloin Sammakolle
Tällä lailla lesketteli:
Tule minun tupahani
Astu asun siahani
Ruan äärehen äkeän
Warsin hywin walmistetun;
Kyllä mulla kypsynyttä
Ombi ehdolta eloa,
Joskon watassa waron
Olis ontta Suolikossa!

Coska Sammacko kokenut
Oli syödä syngiästi,
Cahto kyllä karsahasti
Cadet silmillä Catala,
Hijren herckuja hywiä
Edullista elämätä,
Ajatteli aiwosansa
Päätti tyly tykönänsä,
Surman cautta surkejmman
Saada hengiä häneldä:
Kijtti cuitenni kiwasti
Ruan edestä äkeän,
Cuhtu cansa cawalasti
Hijren hiljasen tykönsä,
Sano: Weli saattanetko
Tulla turkanen tyköni,
Joka asun kannen alla
Weden wetelän sisällä;
Cahtomahan Catalata
Elämätä edutoinda:
Pidä ruat pickaraiset
Herkut heikommat hywänä!
Mutta ettet exyxihin
Weden alla wetäyisi,
Tahdon minä taittawasti
Langan kansa caunihisti.
Sinun jalkasi sitoa
Kijni minun kinttuhuni,
Wiedä hywän wierahani
Sillä tawalla talohon.

Hijri suostu suloisihin
Näihin Sammakon sanohin.

Coska langa laitettuna
Oli solmettu somasti,
Hyppäs Sammacko hywästi
Kouttas coko konkelosti,
Weti ansansa wetehen
Hijri raukan rapackohon,
Joka coska joutunehen
Näki Curja Cuolemansa,
Wesi kaulasa Catala
Wielä sano Sammakolle:
Kyllä löytywi kylässä
Wielä maalla matkustawi,
Joka sinun siwottonat
Konnan juones kostajawi.

Cuin oli hetki culunut
Yxi tijma tipahtanut,
Näki Lintu nälkähinen
Haucka hallulla hawaitzi.
Että elosta erennyt
Hijri cuollut culjeskeli,
Weden seljäsä sekawan
Caiketickin kalwon alla,
Jota taamusi tawalla
Iski isolla ilolla,
Sijnä Sammacko samasa
Wedestä ylös wetäy,
Jotka joudutti molemmat
Surma suuhunsa sukaisi.

Nijn on maja Mailmasa
Wirhi täynnä wieckautta;
Mutta lopun murhellisen
Wijmein wiekaus näkewi.

26.

Kärmet ja Talonpoika.

Yxi ilkeä Imeinen
Kissastunut kijttämätöin,
Wäkewästi werratahan
Kämpiwähan kärmehesen,
Josta Satu sanottawa
Tämä pulskasti puhuwi:

Yxi maita matkustawa
Taitawainen Talonpoika,
Kerran kärmehen tapasi
Madon Maata kalwawaisen,
Joka packasen parahan
Kylmän kynsisä cowimman,
Oli typi tyrmistynyt
Cokonansa kontistunut:
Tämän ylös temmajawi
Pani Polonen powehen,
Että siellä entisellen
Olis wirhi wirkistynyt.

Coska Kärmet kelwoxesti
Oli konna kostununna,
Cohta pisti pikaisesti
Hackas myrcky hampajlla,
Tätä hywin Tekiätä
Auttajata armollista,
Että culki Cuollon tielle
Tuli Tuonen wierahaxi.

27.

Caxi Wihamiestä.

Caxi jotka cauhiasti
Riettahasti rijteliwät.
Olit mennynnä merelle
Aluxehen astununna:
Yxi keulassa kähisi
Toinen toruwi perässä:
Ilma ikeä kasoisi
Tuli tuuli tuimimmaxi,
Joka alusta alati
Uhkasi upottamahan.
Silloin se joka perässä
Oli kajutin katolla,
Kysy hahden haldialda,
Ison Paatin Isänäldä:
Cumman puolen culkewasta
Ajattelet aluxesta,
Ensin syöstywän sywähän
Meren pohjahan menewan?

Kippari wastais wakainen
Sano hahden hallitzia:
Keula keickuwa enissä
Aallon sisähän ajaxen.

Siihen sanowi sanottu
Sama ilkeä imeinen:
Nyt minä mieli hywällä
Culjen Cuoleman majahan,
Että edellä menewi
Wastakynttä waeldawi,
Wieckahin wiholliseni
Rietas rijta kumpalini.

Nijn on ihmisen isoxi
Paha Sisu paisununna,
Ettei huoli ensinkänä
Pidä pienindä lukua
Sielun onnesta omasta
Wahingosta waikiasta,
Saati toisen totisesti
Joll' on wirhisti wihoa
Satimehen sattajawi
Alle waiwan ja wahingon.

28.

Murahiset ja Heinä Sircka.

Talwen tuldua tasaisen
Wilun saatua wikewän,
Murahis joucko mukoma
Kusiaiset cuiwasiwat,
Suloisia suuruxia
Warsin wahwoja jywiä,
Jotka cowin costunehet
Olit caicki castununna.

Tämän näki nälkähinen
Sircka sixehen lautainen
Joka ruasta rukoili
Ano heildä apprackata.

Mutta cohta Murahiset
Silloin Sirkalda kysywät:
Mitä olet onnetoinen
Tehnyt kelwotoin kesällä
Mahdoit kesällä kerätä
Talwen warat walmistella.

Sircka wastaisi Siweä
Lausu laillansa katala:
Eipä sijhen ensinkänä
Meidän joucko joutanunna;
Minun aikani alati
Culu päiwäni peräti,
Weisatesa wäkewästi
Somaisesti soitellesa.

Cuulttua Curjan puheen
Tämän wahwan wastauxen
Murahiset muutamilla
Wielä sanowat sanoilla:
Somaisesti soittamahan,
Nijn nyt hyppeä hywästi
Tansoa talwen ajalla.

Joka laiska Lauwandaina
Se on musta Sunundaina:
Jok' ei lijku liuckahasti
Elon aikana alati,
Sitä nälkä nähtäwästi
Cowat sanat cohtajawat.

29.

Wanha Jalopeura ja Kettu.

Oli ikähän isohon
Jalopeura jaxanunna;
Mutta coska cokonansa
Cunto kehnoxi käkesi,
Ettei hengen elatusta
Tainnut tarpexi tawata,
Nijn on pannut pahnoinsa
Maata majansa sisälle,
Siellä itzensä isosti
Sano sangen sairahaxi,
Ett' olis caicki eläwät
Sauttanut sangen äkisti,
Jotka händä hädäsänsä
Alla taudin angarimman,
Juoxit joukosa isosa
Caiketickin cahtomahan.

Tämä neuwo Nälkähistä
Awitti aiwan hywästi:
Caicki jotka cahtomahan
Tuota luolahan tuliwat,
Sjellä supi surmattihin
Jalopeuralda jalosti.

Wihdoin Kettu wieckahasti
Tuli cansa cawalasti,
Luikahti luolan owelle
Mutt' ei sijrtynyt sisälle.

Jalopeura jaxamatoin
Cohta ketulda kysywi:
Minqä tähden teräwästi
Et sinä tule sisälle,
Mua cowin murhellista
Catalata cahtomahan?

Kettu wastaisi kewiä
Sano sangen wijsahasti:
Sitä, minä silmilläni
Cahton pelwolla peräti,
Että jäljet jämejmmät
Astelet aiwan usiat,
Sinne wiettäwät sisälle
Mutt' et ulos ensinkänä.

Sijtä paikasta palaisi
Kettu käweli kåtihin.

Nijn yxi ymmärtäwäinen
Taitawi tarcka Imeinen,
Waaran wältteä wälistä
Aina paeta pahoa.

30.

Yxi Wanha Mies.

Äiä isohon ikähän
Warsin wanhaxi elänyt,
Kerran mehtähän käweli
Tallusteli takalohon,
Poltto puita hakemahan
Padan alle pandawia.

Coska oli coonnunna
Takan tasaisen latonut,
Cohden cokewi kåtoa
Cuorman cansa culjeskella;
Mutta wäsymys wälillä
Cowa cohtasi wapistus,
Että pu-cuorman pudotti
Risu takan tanterelle,
Ite istumen parahan
Sautti sammal mättähäälle
Josa coska cokonansa
Astu mielehen ajatus,
Cuinga isosa ijäsä
Käypi kehnoxi peräti,
Ettei jaxa ensinkänä
Ehtiä elatustansa,
Nijn sitä sijnä isosti
Totisesti toiwottapi.
Että Tuoni jo tulisi
Culkis Cuolema pianni,
Joka waiwat waikejmmat
Päiwät päättäisi pahimmat.

Cuolema cuuli äkisti
Äijän huonon huokauxet,
Astu askelet teräwät
Tuohon paickahan tulikin:
Kysy kyllä kijrehesti
Äijä Paralda äkeä:
Mitästä sinä minusta
Tahdot Curja Cuolemasta?

Wanha wapisi enämmin
Peljästy cowin peräti,
Catu caikella tawalla
Cuolemansa cutzumista,
Sano sangen teräwästi,
Wastaisi warsin äkisti:
Ilman istun itexeni
En minä tahdo mitään,
Anon awun andajata
Sitä Curja cuulustelen,
Joka tackani tasaisen
Olkapäille ojentaisi.

Sijnä samassa siwalsi
Takan tasen hartioille,
Lähti juuri juoxemahan
Kåtoa cohden cowasti,
Eikä rohjennut enämbi
Totisesti tohtinunna,
Silmiä siwulle sijrtä
Tahi cahtoa takaisin.

Nijn on iså ihmisillä
Cuoleman pelko peräti.
Waicka waiwat waikiaxi
Ijän cansa caswajawat,
Cuitenni Curjat pitäwät
Waicka warsin camalasti,
Elämänsä edulissa
Heikon hengensä hywänä.

31.

Yxi Kissa.

Kerran Kissa kiiwennynnä
Oli Pajahan osannut,
Siellä Wijlan wieckahimman
Raudan raswaisen tapasi,
Jota joutu nuolemahan
Kielen cansa kijrehesti.
Coska kjelestä kipinät
Weri wijlahan wetäy,
Kissa isosti iloitzi
Mieli hywästä hyrisi,
Luuli wijlasta lujasta
Weren ulos wetäywän,
Jonqa tähden joutumalla
Sitä nuoli, sijhen asti
Että kieli kipeneixi
Caicki culu ja catoisi.

Satu sangen selkiästi
Ihmisille ilmoittawi,
Cuinga peräti petetyt
Owat ahnehet alati:
Cuinga waaran walmistawat
Itellensä ilkejmmän.

32.

Mies ja Waimo.

Yxi julki Jumalinen
Waimo wijsas ja wakainen,
Näki pulskan Puolisonsa
Miehen suuresti surewan,
Wahingota waikiata
Heitä cowin cohdannutta,
Jonga tähden teräwästi
Waimo warsin wijsahasti
Sano lohdutus sanoja
Äijällensä äkeöitä,
Käski suuttua suruhun
Murhen cauwas carkotella.

Ettei Miesi ensinkänä
Tuota todella totellut,
Mutta murehti isosti
Walwo yöllä waikiasti,
Walwo aamun aljettua
Päiwän coittaisa corean,
Rupeisi cowin rumasti
Huutamahan huikeasti,
Wesi silmistä sirisi
Itku isoxi eneni.

Miesi cohta mjelesänsä
Tuota Curja cummastuwi,
Surulla kyllä kysywi
Waimolda warsin äkisti,
Mitä itkewi isosti
Pahoin parkuwi Catala?

Waimo wastaisi wakanen
Ehkä esteli ensinnä:
Mua cowin murhellinen
Sautti unesa sanoma,
Että Luoja Luotuitten
Suuri, julkinen Jumala,
Oli Taiwahan talosta
Cuollon tjetä culkenunna,
Että Joucko Engelitten
Parwi Pyhäin parahin,
Sitä suuresti surewat
Warsin cowin walittawat.

Cuulttua unen uhean
Waimon suuren walituxen
Puhkeis Miesi puhumahan
Näillä sanowi sanoilla:
Etkö sitä sixehensä
Hullu huomaitse totutta,
Ettei taida ensinkänä
Sinä ilmoissa ikänä,
Suuri Taiwasten Tekiä
Ijancaickinen Isämme,
Cuollon tjetä culjeskella
Tulla tuonelle omaxi?
Cuinga cuolla cuolematoin
Saattawi Julki Jumala?

Sijhen Waimo wastajawi
Sangen jalosti sanowi:
Coskas tiedät cohdallensa
Asian aiwan totisen,
Mixi suret surkeasti
Warsin tyhmästi walitat?
Nijncuin ei enää eläisi
Eikä olis ollenkana,
Jumalata Julkeata
Auttajata armollista,
Joka pahan palkitzewi
Cowan onnen cohtajawi?

*** END OF THE PROJECT GUTENBERG EBOOK CAXI NELJÄTTÄ KYMMENDÄ SATUA ***

Updated editions will replace the previous one—the old editions will be renamed.

Creating the works from print editions not protected by U.S. copyright law means that no one owns a United States copyright in these works, so the Foundation (and you!) can copy and distribute it in the United States without permission and without paying copyright royalties. Special rules, set forth in the General Terms of Use part of this license, apply to copying and distributing Project Gutenberg™ electronic works to protect the PROJECT GUTENBERG™ concept and trademark. Project Gutenberg is a registered trademark, and may not be used if you charge for an eBook, except by following the terms of the trademark license, including paying royalties for use of the Project Gutenberg trademark. If you do not charge anything for copies of this eBook, complying with the trademark license is very easy. You may use this eBook for nearly any purpose such as creation of derivative works, reports, performances and research. Project Gutenberg eBooks may be modified and printed and given away—you may do practically ANYTHING in the United States with eBooks not protected by U.S. copyright law. Redistribution is subject to the trademark license, especially commercial redistribution.

START: FULL LICENSE

THE FULL PROJECT GUTENBERG LICENSE

PLEASE READ THIS BEFORE YOU DISTRIBUTE OR USE THIS WORK

To protect the Project Gutenberg™ mission of promoting the free distribution of electronic works, by using or distributing this work (or any other work associated in any way with the phrase “Project Gutenberg”), you agree to comply with all the terms of the Full Project Gutenberg™ License available with this file or online at www.gutenberg.org/license.

Section 1. General Terms of Use and Redistributing Project Gutenberg™ electronic works

1.A. By reading or using any part of this Project Gutenberg™ electronic work, you indicate that you have read, understand, agree to and accept all the terms of this license and intellectual property (trademark/copyright) agreement. If you do not agree to abide by all the terms of this agreement, you must cease using and return or destroy all copies of Project Gutenberg™ electronic works in your possession. If you paid a fee for obtaining a copy of or access to a Project Gutenberg™ electronic work and you do not agree to be bound by the terms of this agreement, you may obtain a refund from the person or entity to whom you paid the fee as set forth in paragraph 1.E.8.

1.B. “Project Gutenberg” is a registered trademark. It may only be used on or associated in any way with an electronic work by people who agree to be bound by the terms of this agreement. There are a few things that you can do with most Project Gutenberg™ electronic works even without complying with the full terms of this agreement. See paragraph 1.C below. There are a lot of things you can do with Project Gutenberg™ electronic works if you follow the terms of this agreement and help preserve free future access to Project Gutenberg™ electronic works. See paragraph 1.E below.

1.C. The Project Gutenberg Literary Archive Foundation (“the Foundation” or PGLAF), owns a compilation copyright in the collection of Project Gutenberg™ electronic works. Nearly all the individual works in the collection are in the public domain in the United States. If an individual work is unprotected by copyright law in the United States and you are located in the United States, we do not claim a right to prevent you from copying, distributing, performing, displaying or creating derivative works based on the work as long as all references to Project Gutenberg are removed. Of course, we hope that you will support the Project Gutenberg™ mission of promoting free access to electronic works by freely sharing Project Gutenberg™ works in compliance with the terms of this agreement for keeping the Project Gutenberg™ name associated with the work. You can easily comply with the terms of this agreement by keeping this work in the same format with its attached full Project Gutenberg™ License when you share it without charge with others.

1.D. The copyright laws of the place where you are located also govern what you can do with this work. Copyright laws in most countries are in a constant state of change. If you are outside the United States, check the laws of your country in addition to the terms of this agreement before downloading, copying, displaying, performing, distributing or creating derivative works based on this work or any other Project Gutenberg™ work. The Foundation makes no representations concerning the copyright status of any work in any country other than the United States.

1.E. Unless you have removed all references to Project Gutenberg:

1.E.1. The following sentence, with active links to, or other immediate access to, the full Project Gutenberg™ License must appear prominently whenever any copy of a Project Gutenberg™ work (any work on which the phrase “Project Gutenberg” appears, or with which the phrase “Project Gutenberg” is associated) is accessed, displayed, performed, viewed, copied or distributed:

This eBook is for the use of anyone anywhere in the United States and most other parts of the world at no cost and with almost no restrictions whatsoever. You may copy it, give it away or re-use it under the terms of the Project Gutenberg License included with this eBook or online at www.gutenberg.org. If you are not located in the United States, you will have to check the laws of the country where you are located before using this eBook.

1.E.2. If an individual Project Gutenberg™ electronic work is derived from texts not protected by U.S. copyright law (does not contain a notice indicating that it is posted with permission of the copyright holder), the work can be copied and distributed to anyone in the United States without paying any fees or charges. If you are redistributing or providing access to a work with the phrase “Project Gutenberg” associated with or appearing on the work, you must comply either with the requirements of paragraphs 1.E.1 through 1.E.7 or obtain permission for the use of the work and the Project Gutenberg™ trademark as set forth in paragraphs 1.E.8 or 1.E.9.

1.E.3. If an individual Project Gutenberg™ electronic work is posted with the permission of the copyright holder, your use and distribution must comply with both paragraphs 1.E.1 through 1.E.7 and any additional terms imposed by the copyright holder. Additional terms will be linked to the Project Gutenberg™ License for all works posted with the permission of the copyright holder found at the beginning of this work.

1.E.4. Do not unlink or detach or remove the full Project Gutenberg™ License terms from this work, or any files containing a part of this work or any other work associated with Project Gutenberg™.

1.E.5. Do not copy, display, perform, distribute or redistribute this electronic work, or any part of this electronic work, without prominently displaying the sentence set forth in paragraph 1.E.1 with active links or immediate access to the full terms of the Project Gutenberg™ License.

1.E.6. You may convert to and distribute this work in any binary, compressed, marked up, nonproprietary or proprietary form, including any word processing or hypertext form. However, if you provide access to or distribute copies of a Project Gutenberg™ work in a format other than “Plain Vanilla ASCII” or other format used in the official version posted on the official Project Gutenberg™ website (www.gutenberg.org), you must, at no additional cost, fee or expense to the user, provide a copy, a means of exporting a copy, or a means of obtaining a copy upon request, of the work in its original “Plain Vanilla ASCII” or other form. Any alternate format must include the full Project Gutenberg™ License as specified in paragraph 1.E.1.

1.E.7. Do not charge a fee for access to, viewing, displaying, performing, copying or distributing any Project Gutenberg™ works unless you comply with paragraph 1.E.8 or 1.E.9.

1.E.8. You may charge a reasonable fee for copies of or providing access to or distributing Project Gutenberg™ electronic works provided that:

- • You pay a royalty fee of 20% of the gross profits you derive from the use of Project Gutenberg™ works calculated using the method you already use to calculate your applicable taxes. The fee is owed to the owner of the Project Gutenberg™ trademark, but he has agreed to donate royalties under this paragraph to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation. Royalty payments must be paid within 60 days following each date on which you prepare (or are legally required to prepare) your periodic tax returns. Royalty payments should be clearly marked as such and sent to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation at the address specified in Section 4, “Information about donations to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation.”

- • You provide a full refund of any money paid by a user who notifies you in writing (or by e-mail) within 30 days of receipt that s/he does not agree to the terms of the full Project Gutenberg™ License. You must require such a user to return or destroy all copies of the works possessed in a physical medium and discontinue all use of and all access to other copies of Project Gutenberg™ works.

- • You provide, in accordance with paragraph 1.F.3, a full refund of any money paid for a work or a replacement copy, if a defect in the electronic work is discovered and reported to you within 90 days of receipt of the work.

- • You comply with all other terms of this agreement for free distribution of Project Gutenberg™ works.

1.E.9. If you wish to charge a fee or distribute a Project Gutenberg™ electronic work or group of works on different terms than are set forth in this agreement, you must obtain permission in writing from the Project Gutenberg Literary Archive Foundation, the manager of the Project Gutenberg™ trademark. Contact the Foundation as set forth in Section 3 below.

1.F.

1.F.1. Project Gutenberg volunteers and employees expend considerable effort to identify, do copyright research on, transcribe and proofread works not protected by U.S. copyright law in creating the Project Gutenberg™ collection. Despite these efforts, Project Gutenberg™ electronic works, and the medium on which they may be stored, may contain “Defects,” such as, but not limited to, incomplete, inaccurate or corrupt data, transcription errors, a copyright or other intellectual property infringement, a defective or damaged disk or other medium, a computer virus, or computer codes that damage or cannot be read by your equipment.

1.F.2. LIMITED WARRANTY, DISCLAIMER OF DAMAGES - Except for the “Right of Replacement or Refund” described in paragraph 1.F.3, the Project Gutenberg Literary Archive Foundation, the owner of the Project Gutenberg™ trademark, and any other party distributing a Project Gutenberg™ electronic work under this agreement, disclaim all liability to you for damages, costs and expenses, including legal fees. YOU AGREE THAT YOU HAVE NO REMEDIES FOR NEGLIGENCE, STRICT LIABILITY, BREACH OF WARRANTY OR BREACH OF CONTRACT EXCEPT THOSE PROVIDED IN PARAGRAPH 1.F.3. YOU AGREE THAT THE FOUNDATION, THE TRADEMARK OWNER, AND ANY DISTRIBUTOR UNDER THIS AGREEMENT WILL NOT BE LIABLE TO YOU FOR ACTUAL, DIRECT, INDIRECT, CONSEQUENTIAL, PUNITIVE OR INCIDENTAL DAMAGES EVEN IF YOU GIVE NOTICE OF THE POSSIBILITY OF SUCH DAMAGE.

1.F.3. LIMITED RIGHT OF REPLACEMENT OR REFUND - If you discover a defect in this electronic work within 90 days of receiving it, you can receive a refund of the money (if any) you paid for it by sending a written explanation to the person you received the work from. If you received the work on a physical medium, you must return the medium with your written explanation. The person or entity that provided you with the defective work may elect to provide a replacement copy in lieu of a refund. If you received the work electronically, the person or entity providing it to you may choose to give you a second opportunity to receive the work electronically in lieu of a refund. If the second copy is also defective, you may demand a refund in writing without further opportunities to fix the problem.

1.F.4. Except for the limited right of replacement or refund set forth in paragraph 1.F.3, this work is provided to you ‘AS-IS’, WITH NO OTHER WARRANTIES OF ANY KIND, EXPRESS OR IMPLIED, INCLUDING BUT NOT LIMITED TO WARRANTIES OF MERCHANTABILITY OR FITNESS FOR ANY PURPOSE.

1.F.5. Some states do not allow disclaimers of certain implied warranties or the exclusion or limitation of certain types of damages. If any disclaimer or limitation set forth in this agreement violates the law of the state applicable to this agreement, the agreement shall be interpreted to make the maximum disclaimer or limitation permitted by the applicable state law. The invalidity or unenforceability of any provision of this agreement shall not void the remaining provisions.

1.F.6. INDEMNITY - You agree to indemnify and hold the Foundation, the trademark owner, any agent or employee of the Foundation, anyone providing copies of Project Gutenberg™ electronic works in accordance with this agreement, and any volunteers associated with the production, promotion and distribution of Project Gutenberg™ electronic works, harmless from all liability, costs and expenses, including legal fees, that arise directly or indirectly from any of the following which you do or cause to occur: (a) distribution of this or any Project Gutenberg™ work, (b) alteration, modification, or additions or deletions to any Project Gutenberg™ work, and (c) any Defect you cause.

Section 2. Information about the Mission of Project Gutenberg™

Project Gutenberg™ is synonymous with the free distribution of electronic works in formats readable by the widest variety of computers including obsolete, old, middle-aged and new computers. It exists because of the efforts of hundreds of volunteers and donations from people in all walks of life.

Volunteers and financial support to provide volunteers with the assistance they need are critical to reaching Project Gutenberg™’s goals and ensuring that the Project Gutenberg™ collection will remain freely available for generations to come. In 2001, the Project Gutenberg Literary Archive Foundation was created to provide a secure and permanent future for Project Gutenberg™ and future generations. To learn more about the Project Gutenberg Literary Archive Foundation and how your efforts and donations can help, see Sections 3 and 4 and the Foundation information page at www.gutenberg.org.

Section 3. Information about the Project Gutenberg Literary Archive Foundation

The Project Gutenberg Literary Archive Foundation is a non-profit 501(c)(3) educational corporation organized under the laws of the state of Mississippi and granted tax exempt status by the Internal Revenue Service. The Foundation’s EIN or federal tax identification number is 64-6221541. Contributions to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation are tax deductible to the full extent permitted by U.S. federal laws and your state’s laws.

The Foundation’s business office is located at 809 North 1500 West, Salt Lake City, UT 84116, (801) 596-1887. Email contact links and up to date contact information can be found at the Foundation’s website and official page at www.gutenberg.org/contact

Section 4. Information about Donations to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation

Project Gutenberg™ depends upon and cannot survive without widespread public support and donations to carry out its mission of increasing the number of public domain and licensed works that can be freely distributed in machine-readable form accessible by the widest array of equipment including outdated equipment. Many small donations ($1 to $5,000) are particularly important to maintaining tax exempt status with the IRS.

The Foundation is committed to complying with the laws regulating charities and charitable donations in all 50 states of the United States. Compliance requirements are not uniform and it takes a considerable effort, much paperwork and many fees to meet and keep up with these requirements. We do not solicit donations in locations where we have not received written confirmation of compliance. To SEND DONATIONS or determine the status of compliance for any particular state visit www.gutenberg.org/donate.

While we cannot and do not solicit contributions from states where we have not met the solicitation requirements, we know of no prohibition against accepting unsolicited donations from donors in such states who approach us with offers to donate.

International donations are gratefully accepted, but we cannot make any statements concerning tax treatment of donations received from outside the United States. U.S. laws alone swamp our small staff.

Please check the Project Gutenberg web pages for current donation methods and addresses. Donations are accepted in a number of other ways including checks, online payments and credit card donations. To donate, please visit: www.gutenberg.org/donate.

Section 5. General Information About Project Gutenberg™ electronic works

Professor Michael S. Hart was the originator of the Project Gutenberg™ concept of a library of electronic works that could be freely shared with anyone. For forty years, he produced and distributed Project Gutenberg™ eBooks with only a loose network of volunteer support.

Project Gutenberg™ eBooks are often created from several printed editions, all of which are confirmed as not protected by copyright in the U.S. unless a copyright notice is included. Thus, we do not necessarily keep eBooks in compliance with any particular paper edition.

Most people start at our website which has the main PG search facility: www.gutenberg.org.

This website includes information about Project Gutenberg™, including how to make donations to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation, how to help produce our new eBooks, and how to subscribe to our email newsletter to hear about new eBooks.

Table of Contents

- SISÄLLYS:

- THE FULL PROJECT GUTENBERG LICENSE